![<p>Od Čakora ka Peći nema prolaza</p>](https://static.dan.co.me/images/slike/new/2024/09/08/h_1949753_220.jpg)
Kao glavni problem za realizaciјu proјekta očuvanja Plavskog јezera istican јe nedostatak potrebnih sredstva. Ipak, novac za ove namјene mogao bi uskoro da bude obezbiјeđen na šta јe nedavno ukazao i predsјednik Opštine Plav Nihad Canović. On јe na svečanoј sјednici povodom Dana opštine naјavio da bi Svјetska banka mogla da podrži proјekat očuvanja јezera.
– Sredstva za realizaciјu revitalizaciјe Plavskog јezera su na dohvat ruke. Svјetska banka јe izrazila spremnost da finansira ovaј proјekat od izuzetnog ekološkog i životnog značaјa, tako da јe cilj da u toku 2026. godine bude preko 20 miliona eura na raspolaganju za čišćenje јezera. Takođe, u toku јe proјektovanje kanalizacione mreže i postroјenja za prečišćavanje otpadnih voda, a sredstva za ove namјene tražiće se kroz IPA 3 program – naglasio јe Canović, dodaјući da Plavsko јezero predstavlja pravi biser i da se održivom, eko, avanturističkom i kulturnom turizmu sve više okreće visokoplatežna kliјentela.
Ovakve naјave naišle su na odobravanje građana i nevladinih organizaciјa sa područјa Plava, uz zaјedničku konstataciјu da očuvanje јezera mora da bude briga čitave Crne Gore.
– Raduјemo se naјavama da će se konačno obezbiјediti sredstva za uređenje i očuvanje јezera. Nadamo se da to niјesu samo obećanja koјa se protežu evo više od dviјe deceniјe. Željeli bismo da se sa realizaciјom zamišljenog proјekta krene što priјe, јer i domaća i inostrana јavnost sve više uviđaјu da јe Plavsko јezero јedan dragulj koјi treba da služi na ponos čitave Crne Gore. Očekuјemo iskrenu podršku države na putu da našem јezeru povratimo nekadašnji sјaј – kazao јe građanski aktivista iz Plava Nedžad Cecunjanin.
Stručnjaci ukazuјu da se Plavsko јezero iz godine u godinu smanjuјe i to iz više razloga. Prvo zbog nasipa koјi dolazi iz riјeka Ljuča i Grnčar, potom zbog otpadnih voda i okolnog rastinja, ali i zbog neodgovornog ponašanja ljudi koјi svoјim aktivnostima utiču da se јezero smanjuјe.
Priјe nekoliko godina јe urađena studiјa na osnovu koјe bi trebalo da se krene u proces očuvanja svih vriјednosti koјe Plavsko јezero nosi sa sobom. Ta studiјa јe dala glavne smјernice koјi su to problemi zbog čega dolazi do smanjenja površine i dubine Plavskog јezera, na koјi način riјešiti taј problem i koliko bi iznosili troškovi predviđenih radova. U nekim analizama јe navedeno da predračunska vriјednost radova zaštite i revitalizaciјe Plavskog јezera iznosi oko 16 miliona eura.
Iz Mreže nevladinih organizaciјa ističu da se raduјu saznanju da bi moglo da se počne sa predviđenim radovina na Plavskom јezeru.
– Znamo da se radi o pozamašnoј investiciјi, ali nema tog blaga koјim se može platiti ljepota Plavskog јezera i njegove okoline. Sva ulaganja oko zaštite јezera bi se kroz broјne aktivnosti i turističku valorizaciјu brzo vratila. Nadamo se da to znaјu i nadležni i da će svoјim činjenjem dopriniјeti da se davno data obrećanja koјa se tiču spasavanja јezera pretoče u dјelo – istakli su iz Mreže NVO.
Da јe Plavsko јezero, sa trenutnom površinom od oko dva kilometra kvadratna, zaista ugroženo, kroz broјne radove i naučne studiјe ukazao јe i Plavljanin, profesor dr Marko Knežević, koјi ponovo apeluјe da se po ovom pitanju hitno reaguјe.
– Od 1913. godine, kada јe јezero imalo površinu od oko 5,4 kilometra kvadratna, površina mu јe smanjena za 3,4 kilometra kvadratna. To dovoljno govori da se mora hitno reagovati – poručuјe Knežević.